Varenie v tlakovom hrnci
VARENIE - PRÍPRAVA JEDÁL - SPÔSOBY TEPELNEJ ÚPRAVY
![](https://65bad9d253.clvaw-cdnwnd.com/4c7e254f3502268291b2164b19224e4c/200001091-c086dc086f/freepik_avizo%20na_typy_tepelnej_upravy_2.jpeg?ph=65bad9d253)
Tlakový hrniec, tzv. papiňák, je síce symbolom modernej kuchyne, ale v skutočnosti ho francúzsky vedec Denis Papin vynašiel už v roku 1679. Jeho cieľom bolo urýchliť varenie jedál a zachovať výživovú hodnotu i prirodzenú chuť potravín. To všetko sa mu aj podarilo s výnimkou bezpečnosti. Prvé hrnce totiž zvykli explodovať a spôsobovať kuchárom zranenia. Od roku 1927 sa však na trh dostali sériovo vyrábané tlakové hrnce s poistným ventilom. A to je skutočný začiatok popularity tohto spôsobu tepelnej prípravy.
V tlakovom hrnci, ktorý je hermeticky zatvorený a z ktorého prebytočný vzduch vychádza cez ventil, sa dosahuje teplota okolo 120°C prípadne i viac. Dominantnou vlastnosťou je výrazné skracovanie varenia pokrmov. V prípade mäsa sa doba znižuje o 40 percent, u strukovín ešte viac, až o 70 percent. Treba si však uvedomiť, že proces varenia pokračuje ešte nejaký čas aj po odstavení z horáka či iného zdroja energie. Je dobré si vlastnou skúsenosťou overiť, ako dlho jednotlivé potraviny v tlakovom hrnci variť a tiež, ako správne odhadnúť kombináciu ďalších ingrediencií a pochutín.
Výhody a nevýhody:
Výhodou je šetrenie časom a samozrejme aj energie. Nevýhodou môže byť neodborná manipulácia či dokonca snaha otvoriť hrniec násilím, keď je uzatvorený ešte pod vysokým tlakom. Hrniec necháme preto najprv vychladnúť alebo ho schladíme v studenej vode, inak sa môžeme pri otvorení obariť parou. Pri dodržaní odporúčaní výrobcu by však k žiadnym nepredvídavým udalostiam nemalo dôjsť.
redakcia Doma a Rada, FOTO: www.freepik.com